Evropská komise
Generální ředitelství
živ.prostředí
Generální ředitel
				Brusel 22. 11. 2006
				DG ENV.B.2/AR/a-II/D(2006)23693

				Stálé zastoupení  SRN při EU
				8-14 Rue Jacques de Lalaing
				B-1040 Brusel

Prosba Německa o stanovisko Komise dle článku 6 odst. 4 Právní linie 92/43/EWG Rady z 21. května 1992 k zachování přírodních biotopů /Lebensraumtypen/ a volně žijících zvířat a rostlin ve věci odstranění Łakomských rybníků /Lakomaer Teiche/ jakožto předpokladu pokračování těžby povrchového dolu Cottbus-Nord /Chotěbuz-sever/ v Braniborsku

Velevážený pane vyslanče,
dopisem Stálého zastoupení Německa z 22. listopadu 2004 byla přeposlána žádost Braniborského zemského úřadu pro hornictví, geologii a nerostné suroviny, v níž se žádá o stanovisko Komise k plánovanému odstranění Łakomských rybníků jakožto předpokladu pokračování těžby povrchového dolu Cottbus-Nord /Chotěbuz-sever/ podle čl. 6 odst. 4 Právní linie 92/43/EWG („FFH-Richtlinie“).

Dopisem z 1. dubna 2005 informovala /Evropská - pozn. ZBS/ komise Stálé zastoupení Německa /při EU - pozn. ZBS/ o rozsudku Evropského soudního dvora z 13. ledna 2005 v právní věci C-117/03 ("Dragaggi") a poukázala na to, že článek 6 odst. 4 Právní linie 92/43/EWG Rady Evropy z 21. května 1992 k uchování přírodních biotopů a divoce žijících zvířat a rostlin /volný překlad ZBS/ není použitelný. Že tudíž v tomto případě nemůže být podle tohoto rozhodnutí stanovisko Komise vydáno, neboť dotyčná oblast DE 4152-303 "Łakomské rybníky" je obsažena pouze v národním seznamu navržených objektů a ještě nebyla přijata do seznamu Společenství za kontinentální biogeografický region.

Orgány komise /Komissionsdienststellen/ však na výslovné přání německých úřadů nabídly vydání stanoviska na základě čl. 10 smlouvy o EU.

Německo předalo dopisem z 15. 7. 2005 výslovné přání Braniborského zemského úřadu pro hornictví, geologii a nerostné suroviny, aby bylo dáno stanovisko podle č.l 6 odst. 4.

Dopisem stálého zastoupení Německa z 15.12.2005 byl předán přepracovaný návrh Braniborského zemského úřadu pro hornictví, geologii a nerostné suroviny z 8. 11. 2005, týkající se stanoviska komise k  plánovanému odstranění Łakomských rybníků. Zvláště vyrovnávací opatření byla přepracována a rozpracována.

S datem 3. 7. 2006 přeposlalo Stálé zastoupení Německa další dopis Braniborského zemského úřadu pro hornictví, geologii a nerostné suroviny z 9. 5. 2006 se zapracovanými poznámkami ke stanovisku Zemské kanceláře uznaných svazů ochrany přírody z 14. 3. 2006.

PRÁVNÍ RÁMEC

Čl. 4 Právní linie 92/43/EWG /dále jen: Právní linie/ upravuje zřizování zvláště chráněných oblastí (ZChO) /besondere Schutzegebiete/, které je členěno do více etap s právními důsledky a zvláště zaměřeno na realisaci sítě Natura 2000 (čl. 3 odst. 2). Postup prohlašování /Ausweisung/ má tři fáze.

První fáze je popsána v čl. 4 odst. 1. První pododstavec čl. 4 odst. 1 stanoví, že první fáze záleží na členských státech, které dle kriterií v příloze III (Fáze 1) a příslušných vědeckých informací sestaví seznam oblastí, kde jsou uvedeny v daných oblastech zastoupené typy přirozených biotopů dle Přílohy I a původní druhy dle Přílohy II. Druhý pododstavec čl. 4 odst. 1 určuje dále, že seznam se má současně s informacemi a daty podle formuláře Komise předat Komisi.

Druhá fáze je upravena v čl. 4 odst.  2 a 3 Právní linie. Následuje dvojdílné řízení. První část slouží k tomu, že komise na základě kriterií stanovených v Příloze III ve shodě s každým členským státem sestavila ze seznamů členských států návrh seznamu oblastí evropského významu (OEV) /Gebiete der gemeinschaftlicher Bedeutung/, do kterého se zařazují oblasti s prokázaným výskytem jednoho nebo více typů přirozených biotopů nebo jednoho či více prioritních druhů. Této první části má následovat ustanovení /Festlegung/ seznamu oblastí, které byly vybrány jako OEV a v nichž jsou oblasti s prokázaným výskytem jednoho nebo více typů přirozených biotopů nebo jednoho či více prioritních druhů. To provede Komise podle čl. 21.

Třetí fáze je popsána v čl. 4 odst. 4. Ukončuje řízení pro prokázání ZChO a je ve výlučné kompetenci členských států. Po tomto stanovení vyhlašuje členský stát oblast, jakmile byla vybrána jako OEV a je na seznamu ustanoveném komisí ve fázi 2, co nejrychleji, nejpozději do 6 let, za ZChO a přitom klade priority (dle důležitosti oblasti) na ochranu nebo obnovu dobrého stavu dochování přírodního biotopu podle Přílohy I nebo druhu podle Přílohy II a pro soudržnost sítě Natura 2000, podle toho, jak jsou tyto oblasti ohroženy poškozením nebo zničením.

Čl. 4 odst. 4 určuje, že oblast podléhá ustanovením čl. 6 odst. 2-4, jakmile je přijata do evropského seznamu OEV. 

Odst. 2. Členské státy přijmou vhodná opatření, aby se v ZChO zabránilo zhoršení přirozených biotopů a rušení druhů, kvůli kterému byly oblasti prohlášeny, nakolik by se tato narušení s ohledem na cíle této Právní linie mohly výrazně projevit.

Odst. 3. Plány nebo projekty, které nesouvisejí přímo se správou území nebo nejsou pro ni nutné a které by se samy nebo v souvislosti s jinými plány nebo projekty mohly oblasti výrazně dotknout, podléhají posouzení, zda nejsou v rozporu s cíli ochrany. S ohledem na výsledky prověření a s výhradou čl. 4 úřady dotyčného státu schválí plán nebo projekt, jen pokud zjistí, že oblast jako taková nebude dotčena, a poté, co je, je-li třeba, vyslechnuta veřejnost.   

Odst. 4. Pokud přes záporný výsledek posouzení z naléhavých důvodů v převažujícím veřejném zájmu včetně zájmu sociálního nebo hospodářského rázu je třeba plán nebo projekt provést a neexistuje alternativní řešení, přijme stát všechna nutná vyrovnávací opatření, aby byla chráněna globální soudržnost sítě Natura 2000, a informuje o nich Komisi. 
Jestliže jde o oblast s výskytem prioritního biotopu a/nebo druhu, připadají v úvahu jen důvody jako zdraví lidu a veřejná bezpečnost nebo souvislost s rozhodujícím příznivým vlivem na životní prostředí, anebo jiné naléhavé důvody veřejného zájmu podle stanoviska komise.“

Soudní dvůr v rozsudku z 13. 1. 2005 v právní věci C-117/03 (Dragaggi, ECR [2005] I-167) vyložil ochranný režim navrhovaných OEV a OEV. Rozhodl takto: 

„Čl. 4 odst. 5 Právní linie /.../ je třeba vykládat tak, že čl. 6 odst. 2-4 se vztahují jen na oblasti, které dle čl. 4 odst. 2 pododst. 3 byly přijaty do seznamu oblastí vybraných jako OEV ustanoveného Komisí ES po řízení dle čl. 21 Právní linie.
Členské státy jsou, co se týče těch oblastí, které by mohly být určeny /bestimmt/ jako OEV a jsou uvedeny v národním seznamu předaném Komisi, zejména ty, které hostí prioritní biotopy nebo prioritní druhy, povinny podle Právní linie 92/43 přijmout opatření, která jsou s ohledem na cíle ochrany sledované Právní linií vhodná k tomu, aby chránily značný ekologický význam, které oblasti na národní úrovni mají.“

V rozsudku z 14. 9. 2006 v právní věci C-244/05 (Bund Naturschutz /Svaz ochrany přírody/) stanovil soudní dvůr pro navrhované OEV přiměřený ochranný režim přesněji takto:

„Pro přiměřenou úpravu ochrany oblastí uvedených v národním seznamu dle čl 4 odst. 1 Právní linie /.../ je nutné, aby členské státy nepřipustily žádné zásahy, které by se vážně dotkly ekologických znaků těchto oblastí. 
Členské státy jsou povinny v rámci svých právních řádů přijmout veškerá opatření, aby zabránily zásahům, které by se vážně dotkly ekologických znaků oblastí zařazených do národních seznamů předaných Komisi. Je věcí národních soudů, aby určily, zda jde o takový případ.“

Marginálie /Randnummer/ č. 46 rozsudku Soudního dvora zní:

„Členské státy zvláště nesmějí připustit žádné zásahy, které by se vážně dotkly ekologických znaků oblasti určené podle uvedených kriterií. To platí zejména tenkrát, jestliže by zásah způsobil podstatné omezení rozlohy oblasti nebo vymizení prioritních druhů vyskytujících se v oblasti  nebo zničení oblasti nebo odstranění jejích representativních znaků.“

NAVRHOVANÝ PROJEKT

Oblast DE 4152-303 „Łakomské rybníky“ se nachází v bezprostředním dobývacím prostoru hnědouhelného povrchového dolu Cottbus-Nord /Chotěbuz-sever/ v Zemi Braniborsko. Dotěžení dolu, předpokládané v rámcovém provozním plánu, vyžaduje odstranění 22 rybníků patřící k oblasti DE 4152-303 „Łakomské rybníky“ (celková plocha cca 69 ha) a k oblasti patřícího úseku starého toku Goramśice /Hammergraben/. 
Rybníky a starý tok Goramśice jsou napájeny vodou uměle. Odstranění vodstva má být provedeno cestou přerušení přívodu vody. Nezávisle na schváleném rámcovém provozním plánu je pro akci podle německého práva zapotřebí vodoprávního povolení. Vodoprávní řízení „Likvidace povrchových vod Cottbuser See /Chotěbuzské jezero/, Fáze 1 – Odstranění skupiny rybníků Łakoma a úseku starého toku Goramśice“ bylo zahájeno na podnět akciové společnosti Vattenfall Europe Mining AG  v květnu 2005.

NÁSLEDKY PROJEKTU NA OBLASTI SÍTĚ NATURA 2000 NEBO NA NAVRHOVANÉ OBLASTI EVROPSKÉHO VÝZNAMU 

Postižené oblasti: 

Projekt postihne vícero oblastí, zvláště navrhovanou OEV DE 4152-303 „Łakomské rybníky“. Oblast má rozlohu asi 306 ha, je tvořena 22 rybníky o ploše cca 69 ha. Oblast obsahuje 4 typy biotopů dle Přílohy I a 6 druhů (mezi nimi prioritní druh 1084 páchník hnědý, Osmoderma eremita) dle Přílohy II  Právní linie.

Dále mohou být projektem postiženy následující sousední oblasti:

* DE 4152-302 Piceňské rybníky /Peitzer Teiche/ (OEV)
* DE 4252-302 Soubor biotopů Sprévský luh /Biotopverbund Spreeaue/ (OEV)
* DE 3651-303 Spréva /Spree/ (navrhovaná OEV)
* DE 4151-421 Dolnolužická Blata a Luborazská čelní moréna /Spreewald und Lieberoser Endmoräne/ (ZChO)

Protože oblasti Piceňské rybníky DE 4152-302 a Soubor biotopů Sprévský luh DE 4252-302 byly zařazeny do seznamu OEV v kontinentálním biogeografickém regionu podle rozhodnutí Komise 2004/798/EU, platí čl. 6 odast. 2 – 4 Právní linie, v souladu s č. 4 odst. 5 Právní linie. Dále platí na základě čl. 7 Právní linie stejná ustanovení pro ZChO Dolnolužická Blata a Luborazská čelní moréna DE 4151-421  podle právní linie 79/409/EWG. 
U dosud nezařazených oblastí – v tomto případě oblasti Łakomské rybníky DE 4152-303 a Spréva DE 4151-421 – přesto není členským státům dovoleno nedbat podstatného významu takových oblastí. Pro tyto oblasti paltí ochranná opatření, jak je definoval Soudní dvůr v rozsudcích „Dragaggi“ a „Bund Naturschutz“.
Podle podkladů předložených Německem lze očekávat následující důsledky projektu.

Následky na oblast „Łakomské rybníky“ 

Je plánováno přerušení přívodu vody ze Sprévy, čímž dojde k odvodnění /Gewässerstilllegung/ Łakomských rybníků a úseku Goramśice. Z toho lze očekávat následující vlivy na tamní biotopy a druhy:

Provedení odvodnění povede k úplné ztrátě všech tří přítomných biotopů závislých na vodě (3130, 3150, 6430). Do je třeba hodnotit jako závažné postižení.

Biotop 3620 při šetření provedeném v r. 2005 – oproti údajům ve formuláři – v oblasti nebyl zjištěn. Postižení je tím vyloučeno.

Stromový porost osídlený páchníkem hnědým při vysušení Goramśice odumře. Protože tito živočichové nekladou vajíčka do mrtvých stromů, je třeba očekávat úplné vyhynutí populace v oblasti. To je třeba hodnotit jako závažné postižení.

Vydra říční a kuňky ohnivé potřebují ve svých biotopech povrchovou vodu. Odvodněním bude tato životní podmínka odstraněna. To je třeba hodnotit jako závažné postižení.

Netopýr pobřežní využívá Łakomskou rybniční oblast jako loviště /Nahrungsgebiet/. Odstranění této životní podmínky je třeba hodnotit jako závažné postižení.

Larvální stadia motýla ohniváčka černočárného při odvodnění zaniknou, pokračování těžby povede k zániku celého biotopu. To je třeba hodnotit jako závažné postižení.

Vychází se z toho, že vážka klínatka rohatá nevyužívá oblast jako biotop, zvláště ne jako rozmnožovací oblast. Postižení je tím vyloučeno.

Následky na sousedních oblastech

DE 4152 Piceňské rybníky (OEV):
Umrtvením úseku Goramśice v oblasti „Łakomské rybníky“ dojde v oblasti Piceňských rybníků ke změně směru toku tamního úseku Goramśice. Z 3580 m dlouhého úseku starého toku Goramśice v oblasti „Piceňské rybníky“ bude obrácením toku postiženo 310 m. To není pro tamní druhy ani biotopy relevantní a nepovede v oblasti k žádným závažným následkům. 

DE 4252-302 Soubor biotopů Sprévská niva (OEV) a DE 3651-303 Spréva (navrhovaná OEV):
Obě oblasti s oblastí „Łakomské rybníky“ přímo nesousedí. Na základě dané prostorové vzdálenosti nebude mít odstranění Łakomských rybníků na tyto oblasti žádné přímé ani nepřímé následky.

DE 4151-421 Dolnolužická Blata a Luborazská čelní moréna (ZChO):
Někdejší ZChO „Piceňské a barbucké rybníky“ /Peitzer und Bärenbrücker Teiche/ byla podle sdělení Německa z ledna 2005 přičleněna k ZChO „Dolnolužická Blata a Luborazská čelní moréna“. Území někdejší ZChO „Piceňské a barbucké rybníky“ bude postižena výše diskutovaným obrácením toku. Tato skutečnost však není pro druhy ptáků žijící v oblasti relevantní a nebude mít na oblast žádný negativní vliv.

V ostatní oblasti nebude mít odstranění Łakomských rybníků žádné přímé ani nepřímé následky.

Souhrnné vyhodnocení

Předpokládané odstranění Łakomských rybníků není v souladu s cíli ochrany oblasti Łakomské rybníky, oblast bude odvodněním a pokračováním těžby dolu Cottbus-Nord /Chotěbuz-sever/ postižena úplně. V sousedních, výše uvedených oblastech nepovede odstranění Łakomských rybníků podle všeho k žádným nebo k žádným závažným následkům na tamních biotopech ani druzích s ohledem na cíle ochrany. 

ŠETŘENÍ ORGÁNŮ KOMISE

Úvodní poznámky

Je třeba odkázat na pozn. 46 rozsudku Soudního dvora ve věci Bund Naturschutz, podle něhož členské státy nemají připustit žádné zásahy, které by se vážně dotkly ekologických znaků navrhovaných OEV. To je dáno, když by zásah měl za následek zničení navrhované OEV nebo odstranění jejích representativních znaků. Navrhovaný projekt těžby vyžaduje odstranění Łakomských rybníků a povede ke zničení relevantní navrhované OEV.

Orgány Komise vítají, že německé úřady provedly šetření ve smyslu čl. 6 odst. 3 a 4 Právní linie v souvislosti s odstraněním Łakomských rybníků jako podmínku před povolením rozšíření těžby povrchového dolu Cottbus-Nord. Úprava čl. 6 odst. 4 však neplatí, protože oblast „Łakomské rybníky“ (DE 4152-303) se nenachází na celoevropském seznamu OEV.

V rozsudku ze 14. 9. 2006 stanovil Soudní dvůr, že „členský stát s ohledem na skutečnost, že když sestavuje národní seznam oblastí, nemůže přesně v podrobnostech vědět, jaká je situace biotopů /zde: Habitate/ v jiných členských státech, nemůže sám od sebe vyjmout oblasti, jimž se na národní úrovni přikládá zásadní význam pro účel zachování, aniž to obhájí na evropské úrovni.
Komise si tedy musí být jista, že jedná o souhrnném seznamu, který obsahuje oblasti, jež připadají v úvahu jako ZChO, aby z nich mohla být vybudována souvislá evropská ekologická síť. Proto i oblasti vybrané členskými státy musejí ve chvíli, kdy Komise vydává příslušné rozhodnutí, odrážet tu situaci, která byla podkladem vědeckého posouzení možných OEV.
Jinak by totiž hrozilo nebezpečí zpochybnění rozhodovacího procesu EU, který se opírá nejen o integritu oblastí oznámených členskými státy, nýbrž  vyznačuje se také ekologickým porovnáváním mezi rozličnými oblastmi, které členské státy navrhnou, a Komise by pak již nebyla v stavu plnit své úkoly v předmětné oblasti.“ (Pozn. 40-42)

Orgány komise odkazují na to, že v EU již bylo přijato šest seznamů (Makaronéský, Alpinský, Atlantický, Kontinentální, Boreální a Středomořský) a v rámci evropské patnáctky jsou tedy již relativně úplné. Zjištěné nedostatky zpracovávají členské státy, které navrhly doplňující oblasti, jejichž zařazení do seznamů v současnosti probíhá. Orgány Komise považují těch šest seznamů s funkčního hlediska za kompletní a doplňující seznam OEV navržený Německem za úplný. Proto orgány Komise mohou provést „ekologické porovnání“ a „vědecké posouzení“, aby se zajistila souvislost sítě Natura 2000.

Ačkoli čl. 6 odst. 4 Právní linie formálně vzato nelze uplatnit, jsou orgány Komise toho názoru, že ve výsledku může sdělit svůj postoj, co se týče navrženého projektu těžby, která vyžaduje odstranění Łakomských rybníků. Orgány Komise budou v tomto ohledu postupovat tak, jako by čl.6 odst. 4 byl použitelný, a v následujícím textu předloží své mínění o neexistenci alternativních řešení existenci naléhavých důvodů převažujícího veřejného zájmu a přiměřenosti vyrovnávacích opatření.

NAPLŇOVÁNÍ POŽADAVKŮ DLE ČL. 6 ODST. 4

Alternativní řešení

Prostřednictvím plánovaného pokračování těžby v povrchovém hnědouhelném dole Cottbus-Nord /Chotěbuz-sever/ až do dotěžení bude dosaženo cenově maximálně výhodného zásobování energií, dlouhodobého zajištění pracovních míst, strukturální změny a vytěžení ložiska v maximálním objemu. Bylo vyvinuto celkem 6 alternativ, které byly posouzeny podle jednotných vědeckých kriterií a porovnány navzájem s ohledem na jejich vhodnost k dosažení plánovaných cílů.

Varianta1: 
Zásobování alternativními palivy  

Varianta 2:
Větrná energie

Varianta 3:
Zvýšení těžby v dole Jänschwalde /Janšojce/

Varianta 4:
Zvýšení těžby v dole Welzow-Süd /Wjelcej-jih/ - výstavba spojovací uhelné železnice

Varianta 5: 
Předčasné obnovení těžby v dole Reichwalde /Rychwałd/ v Sasku

Varianta 6:
Částečný zábor Łakomských rybníků

Při posuzování únosnosti různých alternativ bylo také bráno v úvahu, že uhlí z chotěbuzského povrchového dolu zásobuje blízkou elektrárnu v Janšojcích. Zásobování elektrárny cestou zvýšené těžby dolu Janšojce a/neboWjelcej by předpokládalo značné investice v obou těchto dolech, uspíšené vyčerpání zásob, jakož i zkrácení možného provozu elektrárny, a nezachovalo by pracovní místa v chotěbuzském dole. Zásobování elektrárny z dolů mimo oblast by znamenalo další investice do dopravy, což by s sebou neslo zase náklady na životní prostředí a také by to nezachovalo pracovní místa v chotěbuzském dole. Využití větrné energie, i když je součástí širší celostátní strategie získávání energie, by neřešilo problém pracovních míst ani problém zásobování elektrárny vhodným palivem. Konečně i o částečném záboru Łakomských rybníků bylo usouzeno, že není ani praktický, ani hospodářsky účelný.

Stávající německé úřady došly k závěru, že cenově maximálně výhodného zásobování energií, dlouhodobého zajištění pracovních míst, strukturální změny a vytěžení ložiska v maximálním objemu nelze dosáhnou žádnou jinou ze zkoumaných variant než plánovaným odstraněním Łakomských rybníků a pokračováním těžby v povrchovém dole Cottbus-Nord /Chotěbuz-sever/ až do dotěžení.

S ohledem na cíl zásobování energií bylo dle názoru komise opomenuto prověření varianty přebudování na plyn a také dovoz uhlí z ČR. Dovoz uhlí z ČR by znamenal další investice do dopravy, což by s sebou neslo zase náklady na životní prostředí a také by to nezachovalo pracovní místa v chotěbuzském dole. Dovoz plynu z ČR by znamenal investice do přebudování elektrárny Janšojce a také by to nezachovalo pracovní místa v chotěbuzském dole.

Konečně, ačkoli při výpočtu nákladů na energii nebyly vzaty v úvahu možné úspory nákladů v souvislosti s obchodem s emisemi, je nepravděpodobné, že by to mělo významný vliv na posouzení alternativ.

Shrnutí

Orgány Komise akceptují rozhodnutí přednesené Německem, že s ohledem na sledované cíle není žádné alternativy k plánovanému odstranění Łakomských rybníků.

Naléhavé důvody převažujícího veřejného zájmu

Jako důvody veřejného zájmu se předkládají:

•	Zajištění pracovních míst má pro Zemi Braniborsko zvláštní význam,neboť podíl nezaměstnaných v Zemi Braniborsko a zvláště v okolí Chotěbuze leží výrazně nad celostátním průměrem. Ukončení těžby uhlí v povrchovém dole Cottbus-Nord /Chotěbuz-sever/ by znamenalo krátkodobou až střednědobou ztrátu 802 pracovních míst a 58 vzdělávacích míst.
•	Strukturální změna v Zemi Braniborsko, o niž se usiluje, je spojena s vývojem regionu směrem k nezávislému hospodářskému postavení; tato změna je závislá na vytváření hodnot cestou těžby uhlí.
•	Je obecně uznávaným zájmem veřejnosti starat se o cenově výhodné a jisté zásobování energií. Toho lze dosáhnout pokračováním těžby uhlí v povrchovém dole Cottbus-Nord /Chotěbuz-sever/.
•	Je nejvyšším zájmem veřejnosti, aby domácí zásoby surovin byly využívány cíleně, aby se dosáhlo nezávislosti a dlouhodobé jistoty v zásobování energií. 

Proti zájmu veřejnosti, zde zvláště vysokému, stojí zájmy ochrany přírody, neboť předpokladem pokračování těžby povrchového dolu Cottbus-Nord /Chotěbuz-sever/ vyžaduje odstranění Łakomských rybníků s úplným záborem celé oblasti. Zájmy zachování pracovních míst a dlouhodobého zajištění zásobování energií lze chápat jako důvody převažujícího veřejného zájmu. Německo přednáší situaci tak, že prostřednictvím vyrovnávacích opatření /Ausgleichsmaßnahmen/ bude zajištěno, že nedojde vůbec k žádnému zmenšení plochy biotopů ani zhoršení životních podmínek pro dotyčné druhy živých organismů, zejména pro prioritní druh páchníka hnědého, a že globální soudržnost sítě Natura 2000 nebude ohrožena.

Shrnutí 
 
Argumentace cenově výhodným a bezpečným zásobováním energií může působit děravě /lückenhaft/. Orgány Komise však v úhrnu akceptují stanovisko Německa, že pro odstranění Łakomských rybníků kvůli pokračování těžby uhlí v povrchovém dole Cottbus-Nord /Chotěbuz-sever/ existují naléhavé důvody převažujícího veřejného zájmu (zvláště zajištění pracovních míst a strukturální změna, o niž se usiluje), které v tomto případě převažují nad požadavky ochrany přírody.

Vyrovnávací opatření

K vyrovnání očekávaných negativních důsledků navrhují německé úřady řadu vyrovnávacích opatření. Orgány Komise považují tato opatření za přiměřená, neboť zajišťují globální soudržnost sítě Natura 2000.

Podle podkladů předložených Německem se předpokládají následující opatření:

Populace páchníka hnědého má být přestěhována do blízké oblasti, kde se páchník hnědý již vyskytuje (lokalita „Große Zoßna“ /u Wjerbna-Werben v Dolnolužických Blatech/). Jako doplňující opatření budou v nivě Sprévy vyvinuty další plochy, aby tak pro páchníka vznikly dlouhodobě vhodné biotopy.

Pro kuňky ohnivé se vyrovnávací opatření skládá ze tří komplexů opatření v zázemí hrází Sprévské nivy, v Piceňských rybnících a v zamokřených sníženinách v poloze Willmersdorfer Kammerflur /cca Rogozenská plužina, W. = Rogozno, K. = starý typ vesnické plužiny se čtvercovými poli/. Celkem bude pro kuňky vyvinuto 60 ha nových reprodukčních vod. Kvalita nově zřízených oblastí bude stejná jako kvalita biotopu zaniklého s  Łakomskými rybníky. 

Vydra říční ztratí s Łakomskými rybníky tři teritoria pro odchov mláďat /Aufzuchtreviere/ ve velké spojité oblasti a bezpečný migrační koridor. Jako vyrovnání budou zřízena tři nová, oddělená teritoria pro odchov mláďat /Aufzuchtreviere/ (v zázemí hrází u Sprévy a v oblasti Piceňských rybníků), jeden migrační koridor a několik oblastí pro obživu. Cílem je, aby se prostřednictvím vyrovnávacích opatření znatelně zmenšilo stávající ohrožení vyder a aby se výrazně posílila soudržnost sítě Natura 2000.

Pro netopýra pobřežního vznikne oblast o výměře cca 375 ha, vhodná jako loviště, a to tak, že se v nivě Sprévy předpokládá zřízení nové skupiny rybníků o celkem 21 ha rybniční plochy a dále je plánováno velkoplošné zamokření někdejšího sprévského luhu. Zhodnocování /Aufwertung/ nového biotopu bude probíhat postupně a souběžně se záborem dosavadního biotopu.

Životní podmínky motýla ohniváčka černočárného mají být zlepšeny zhodnocením biotopu v nivě Sprévy na ploše celkem 45,5 ha. Předpokládá se také rozšíření travnatých ploch a nové zakládání luk /Extensivgrünlandflächen/.

Pro biotopy typu 3130 (Oligotrofní až mesotrofní stojaté vody s vegetací tříd Littorelletea uniflorae a/nebo Isoëto-Nanojuncetea) a 3150 (Přirozené eutrofní vodní nádrže s vegetací typu Magnopotamion nebo Hydrocharition) bude vytvořena náhradní plocha cca 62 ha. V zázemí hrází u Sprévy bude vytvořena skupina rybníků velká asi 21 ha, další 2 ha biotopu vzniknou ve slepých (zaslepených? /strömungsberuhigten/) starých ramenech Sprévy. Změna rybničního hospodářství na Piceňských rybnících umožní vznik biotopů typu 3130 a 3150 na ploše cca 39 ha.

Pro biotop typu 3150 jde v případě opatření na navrhované OEV „Piceňské rybníky“ o zhodnocení /Aufwertung/ biotopu 3150. Jakkoli je v principu možné vyrovnání cestou zhodnocení již stávajících biotopů nebo druhů organismů, v tomto případě se vyrovnání, mj. i z důvodu kvantitativní bilance (cca 2/3 celkového vyrovnání), nezdá příliš přesvědčivé.

Pro typ biotopu 6430 (Vlhkomilná vysokobylinná společenstva nížin a horského až alpinského stupně) budou v rozsahu nové rybniční lokality v zázemí hrází u Sprévy a podél jejího břehu vytvořeny nezbytné podmínky pro život. Celkem tak bude získáno cca 2.9 ha náhradní plochy.

Vyrovnávací opatření plánovaná v Souboru biotopů Sprévská niva povedou dočasně k zásahům do tohoto území. Zásahy lze však hodnotit jako nikoli výrazné a budou plně vyrovnány následným zhodnocením oblasti.

Souhrnné hodnocení

Předpokládaná vyrovnávací opatření by byla v zásadě vhodná, aby zajistila globální soudržnost sítě Natura 2000 s ohledem na zásahy způsobené projektem, neboť zejména:

- opatření budou provedena v téže jednotce přírodního prostoru (D08), v níž dojde k zásahům, čímž bude zajištěna celostátní geografická soudržnost, a

- dotčené typy biotopů a druhy organismů mají být cestou zhodnocení nebo nového založení kvalitativně a kvantitativně znovu připojeny k síti. Výsledek opatření bude po danou dobu /jeweils/ prověřován specifickým monitoringem.

Orgány Komise vycházejí ze skutečnosti, že oblast „Große Zoßna“ /u Wjerbna-Werben v Dolnolužických Blatech/, kde proběhne vyrovnávací opatření pro páchníka hnědého, jakož i oblast Willmersdorfer Kammerflur /Rogozenská plužina/, kde proběhne vyrovnávací opatření pro kuňku ohnivou, jsou navrženy k zařazení do sítě Natura 2000.

STANOVISKO

Na základě výše uvedené argumentace jsou orgány Komise toho názoru, že projekt odstranění Łakomských rybníků kvůli pokračování těžby v povrchovém dole Cottbus-Nord /Chotěbuz-sever/, jak je představen v podkladech předaných německými úřady, by mohl být proveden, kdyby byl použitelný čl. 6 odst. 4 Právní linie. Je zde vskutku převažující veřejný zájem na provedení projektu (zejména zajištění pracovních míst), žádná z různých prověřovaných alternativ nebyla shledána vhodnou a Německo provede včas nutná vyrovnávací opatření, čímž se zajistí zachování celkové soudržnosti sítě Natura 2000.

Orgány komise

1) zvláště uznávají, že ani jediná z ostatních podrobně zkoumaných alternativ se nehodí k tomu, aby zajistila cíle plánovaného podniku stejně jako odstranění Łakomských rybníků,

2) nepochybují o bezchybnosti zvážení převažujícího veřejného zájmu vůči zájmu zachování oblasti,  

3) trvají na tom, že v případě Łakomských rybníků jde o oblast pro ochranu přírody s odborného hlediska důležitou, její ztrátu však lze při plném dodržení všech předpokládaných vyrovnávacích opatření dobře vynahradit.

Orgány Komise dále poznamenávají ke stanovisku obsaženému v tomto dokumentu:

- Toto stanovisko vychází z toho, že členské státy jsou povinny chopit se všech opatření, která jsou nutná pro uplatnění /Implementierung/ ochranného režimu u navrhovaných OEV.

- Toto stanovisko se opírá o předpoklad, že relevantní seznam EU je funkčně úplný.

- Toto stanovisko by pravděpodobně bylo bývalo vydáno Komisí v řízení podle čl. 6 odst. 4 Právní linie, kdyby toto ustanovení bylo použitelné. 

- Toto stanovisko platí pro tento speciální projekt, tak jak je popsán v podkladech předaných Komisi německými orgány, a nemůže být přeneseno na podobné projekty.

- Toto stanovisko vychází z toho, že výsledky doprovodného programu monitoringu týkajícího se Natury 2000 /??? nejsem si jista, zda jsem rozuměla správně/ byly vzaty v úvahu tak, že v nutném případě budou podniknuty přiměřené úpravy provádění projektu nebo dodatečná opatření ke zmenšení či vyrovnání následků.

S přátelským pozdravem

M. P. CARL

Překlad do češtiny: 6. 5. 2007 PhDr. Zuzana Bláhová, Ph. D., zuzana.blahova@ff.cuni.cz.  

Poznámky k překladu: 
- kursivou v rovných závorkách jsou uvedeny původní německé termíny v případech, kdy jsem si nebyla jista překladem ekologického, oficiálního nebo jiného termínu, jakož i u místních jmen a v dalších případech, kdy jsem považovala za vhodné uvést německé znění pro kontrolu.
- obecně dávám přednost lužickosrbským jménům před německými, u názvů dolů a dalších průmyslových podniků se kloním k německým formám, které překládám se zřetelem k porozumění významu a k obsaženým místním jménům. Překlady nebo lužickosrbské názvy pak uvádím stejnou formou, tj. v rovných závorkách kursivou.