Petice za zachování Łakomských rybníků (Lacomaer Teichlandschaft)

Tímto podporuji zachování Łakomských rybníků a s tím spojené zastavení těžby v povrchovém dole Cottbus-Nord (Chotěbuz-sever) v přiměřené vzdálenosti od strouhy Goramśica (Hammergraben). 
Łakomské rybníky jsou jakožto navržené chráněné území flóry a fauny (Flora-Fauna-Habitat-Schutzgebiet) jednou z ekologicky nejcennějších krajinných oblastí chotěbuzského regionu. Plánované využití povrchovým dolem Cottbus-Nord je z odborného hlediska, co se týče ochrany přírody, nepřijatelné a z hlediska energetického hospodářství není nutné.
Žádám zemskou vládu jakožto zřizovatele příslušných povolovacích úřadů, aby návrh plánu na likvidaci Łakomských rybníků, předložený Vattenfallem, odmítla.
Až do konečného rozhodnutí o její budoucnosti je třeba zastavit všechna opatření, která by sloužila jejich zničení nebo přípravě téhož.

………………………………………
Jméno a příjmení

……………………………………………………………………………………………………………………
Adresa (Vaše osobní údaje nebudou předávány třetím osobám a podléhají ochraně osobních údajů)

…………………………………………				…………………………………………
Místo, datum							Podpis

Odůvodnění

Na jihovýchodě Braniborska, nedaleko od Chotěbuze (Cottbus), je akutně ohrožena jedna z ekologicky nejcennějších oblastí regionu: v poslední části hnědouhelného povrchového dolu Cottbus-Nord mají být zničeny Łakomské rybníky, krajina, která se utvářela po staletí – cca 300 ha velký areál tvořený kapřími rybníky, mokřinami s porosty olší a loukami. Žije zde na 5000 jedinců žáby kuňky ohnivé, což je největší výskyt v Braniborsku, hnízdí zde bukač a dudek, za potravou sem zalétá čáp černý. V oblasti bylo zjištěno celkem 170 druhů zapsaných v Červené knize. Teprve po objevení brouka páchníka hnědého, který je v celé Evropě prioritně chráněn, byly Łakomské rybníky r. 2003 navrženy do Bruselu k prohlášení za chráněné území flóry a fauny. Snahy o ochranu Łakomských rybníků jsou uznávány v celém Německu, což dokazuje skutečnost, že občanskému sdružení Lacoma byla 14. 11. 2004 propůjčena ZDF (televizní kanál Zweites deutsches Fernsehen) a DBU (Deutsche Bundesstiftung Umwelt – Německá spolková nadace pro životní prostředí) cena „Mensch und Natur“ (Člověk a příroda). 
Přesto se má nejpozději r. 2006 podle plánů energetického koncernu Vattenfall tato rybniční krajina začít likvidovat. Dosud chybějící souhlas má být udělen v probíhajícím vodoprávním řízení v rámci schvalování plánu. Pokud by souhlas byl vydán, čehož se podle různých vyjádření zemské vlády a zemského báňského úřadu lze obávat, bude to politicky dané rozhodnutí, které z hlediska energetického hospodářství není nutné a aspekty ochrany přírody bere vážně jen zdánlivě. Na tom nemění nic ani obnova přírodního rázu části toku Sprévy, plánovaná jako vyrovnání – koncept, který byl již kritisován nezávislými odborníky kvůli velkým nedostatkům. Jde především o to, že k plánovanému zničení Łakomských rybníků má dojít časově daleko před ukončením zdlouhavých kompensačních opatření ve sprévské nivě, takže přesídlení druhů se jeví jako vysoce problematické a výsledek více než pochybný. 
Jako odůvodnění pro tak masivní zásahy jako zničení Łakomských rybníků se často uvádí jistota zásobování energií a zachování pracovních míst. Obojí je však možné i bez likvidace rybniční oblasti. Ozřejmuje to např. ta okolnost, že povrchový důl Cottbus-Nord se jako jeden ze tří dodávajících  povrchových dolů podílí na zásobování blízké elektrárny Jänschwalde (Janšojce) jen asi z 20%. Podle údajů někdejšího provozovatele elektrárny VEAG by se tato elektrárna dala hospodárně provozovat i  s dostupným množstvím uhlí jen z ostatních dvou dolů  Jänschwalde (Janšojce) a Welzow-Süd (Wjelcej-jih). Není tedy ohrožena ani jistota zásobování energií, ani pracovní místa v elektrárně Jänschwalde.
Také co se týče počtu pracovních míst, která by měla být údajně ohrožena v důlních provozech, jsou údaje Vattenfallu jako provozovatele zvenčí neprůhledné a pravděpodobně přehnaně vysoké. Bude-li důl pokračovat přes chráněné území se stejným vytížením jako v posledním desetiletí, mohou být tamní pracovní místa zachována pouze na dalších 7 let navíc. O trvalém zajištění pracovních míst prostřednictvím záboru rybniční oblasti tedy nelze mluvit. Vattenfall navíc plánuje obnovení těžby v povrchovém dole Reichwalde (Rychwałd) od r. 2010. Protože zde je ještě před započetím těžby zapotřebí rozsáhlých prací, efekty obou dolů, co se týče trhu práce, se dalekosáhle překrývají. Pracovní místa spojená s dolem Cottbus-Nord tedy momentálně ve skutečnosti nejsou ohrožena ani tehdy, pokud budou Łakomské rybníky zachovány. 
Lpění na technologiích ničících životní prostředí a poškozujících klima, jako je používání hnědého uhlí, brání také naléhavě nutné strukturální změně v Lužici. Plánovaný další provoz dolu Cottbus-Nord by nejen zničil jednu z ekologicky nejcennějších oblastí regionu, nýbrž by ještě více posílil již tak tíživý nedostatek vody v Lužici.
V neposlední řadě hraje důležitou úlohu i aspekt ochrany klimatu: elektrárna Jänschwalde, ve které se vyrábí proud z uhlí z dolu Cottbus-Nord, patří k nejstarším a nejméně výkonným ve východním Německu. Vytváří v současnosti cca 3% z celospolkového objemu emisí oxidu uhličitého při účinnosti menší než 40%. Omezení kapacity by bylo prvním krokem ke snížení těchto emisí.

Tuto petici podpořily:

BUND Freunde der Erde (Svaz „Přátelé země“; www.bund.de)
NABU – Naturschutzbund Deutschland, Landesverband Brandenburg (Svaz ochránců přírody Německo, zemský svaz Braniborsko; www.nabu.de)
Grüne Liga – Netzwerk ökologischer Bewegungen, Landesverband Brandenburg (Zelená liga, sdružení ekologických hnutí, www.grueneliga.de)
Die NaturFreunde – Land Brandenburg (Přátelé přírody – svaz pro ochranu přírody, turistiku, sport a kulturu; www.naturfreunde.de)

Prosíme, posílejte podepsanou petici na adresu:
Společnost přátel Lužice, Nám. J. Palacha 2, 116 38 Praha 1

Překlad z němčiny: Zuzana Bláhová-Sklenářová